Hrvatska
Počela sanacija, a na Zrmanji nema žive duše?!
![Zrmanja 5-12 (foto: Z NET)](http://www.znet.hr/wp-content/uploads/znet-zrmanja-4-475x316.jpg)
Hrvatske vode i vodopravna inspektorica naložili su jutros sanaciju masne mrlje u rijeci Zrmanji kod Obrovca, priopćio je zadarski Centar 112.
– Sanaciju vrši od 10 sati brodom splitska tvrtka Cian. Oni su ogradili onečišćen dio rijeke. Vjerojatno se radi o mazutu, ali još čekamo službenu potvrdu, rekao je Boris Miočić, dežurni operater Centra 112 u Zadru.
Smeđa mrlja i bijela pjena
Reporteri Z NET-a bili su u podne na mjestu događaja, u tvornici glinice koja je vjerojatni uzrok onečišćenja Zrmanje i na samoj rijeci. Ondje nije bilo nikoga, ni ljudi koji vrše sanaciju rijeke, ni inspektora, ni žive duše.
Mrlja je i dalje uz obalu, smeđe boje, i nije bila ograđena. Osim nje, središnjim dijelom rijeke pluta drugo onečišćenje, duga linija bijele pjene i ide čitavim tokom rijeke skroz do Novigradskog mora.
Mazut ili lužina?
Ni na području bivše tvornice glinice “Jadral” nije bilo nikoga. Ondje po nalogu Vinka Mladinea, smijenjenog direktora Fonda za zaštitu okoliša, zadarska tvrtka Sirovina odlagalište u vlasništvu Mihe Zrnića Marinovića vrši sanaciju tvornice, za koju je Zrnić već dobio više od 100 milijuna kuna (točnu cifru nikad nismo dobili iz Fonda, iako je informacija zatražena), a sanacija će prema njegovoj najavi trajati još barem dvije godine.
Navodno se mazut iz bivše tvornice desetljećima taložio u podzemnim vodama ispod čitavog platoa, a svaki put poslije obilnih kiša podizao na površinu rijeke i tako uzrokovao onečišćenje. No, prema fotografijama Zrmanje snimljenih u nedjelju u 12 sati, očito je da nije samo mazut jedini zagadio rijeku. Nadležne će službe trebati objasniti što čini bijelu pjenu koja pluta središtem korita i ulazi u Novigradsko more.
Aktivisti zelenih udruga upozoravali su i na mogućnost izlijevanja natrijeve lužine, koja se skuplja u obližnjim bazenima za sanaciju bivše tvornice. Uslijed vjetra njezin crveni mulj se širi po čitavom platou. O tome su pisali i mnogi mediji, međutim analizom uzoraka vode Zavod za javno zdravstvo nije utvrdio prisutnost natrijeve lužine u Zrmanji.
![Zrmanja 5-12 (foto: Z NET)](http://www.znet.hr/wp-content/uploads/znet-zrmanja-10-475x316.jpg)
![Zrmanja 5-12 (foto: Z NET)](http://www.znet.hr/wp-content/uploads/znet-zrmanja-5-475x316.jpg)
![Zrmanja 5-12 (foto: Z NET)](http://www.znet.hr/wp-content/uploads/znet-zrmanja-7-475x316.jpg)
Hrvatska
KTC povlači proizvod, provjerite jeste li ga kupili!
![](http://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/04/1677830124-shopping-venture-g9747703c6_1280-900x813-1.jpg)
KTC je na svojim stranicama objavio da se povlači proizvod PEPITO 1l rum punch.
Proizvod se povlači s tržišta jer je redovitom kontrolom nad proizvodnjom utvrđeno manje odstupanje u pogledu korištenja određenih prehrambenih aditiva.
“Predostrožnosti radi, obavještavamo cijenjene potrošače kako predmetni proizvod povlačimo s tržišta”, poručuju iz KTC-a.
Ako ste predmetni proizvod kupili na prodajnim mjestima KTC-a, javite se na prodajno mjeste. Iz KTC-a navode da se povlačenje odnosi samo na proizvod navedenog LOT broja (LOT BROJ:005 21.12.2023.; LOT BROJ: 001 13.02.2024.) koji se navodi u ovoj obavijesti.
Hrvatska
Hrvatska među zemljama EU-a s najnižim cijenama plina i struje
![](http://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/04/Plin-pixabay.png)
Kućanstva u EU i eurozoni plaćala su u drugoj polovini 2023. godine nešto niže cijene plina i struje nego u prvih šest mjeseci, a Hrvatska je zadržala mjesto u skupini zemalja s najnižim cijenama, znatno nižim od europskog prosjeka, pokazali su u četvrtak podaci Eurostata.
Prosječna cijena struje za kućanstva u EU pala je u drugoj polovini 2023. za 3,7 posto u odnosu na prvih šest mjeseci, kliznuvši na 28,3 eura za 100 kilovatsati, izračunao je Eurostat. U odnosu na drugu polovinu 2022. godine bila je gotovo nepromijenjena.
U eurozoni kućanstva su 100 kilovatsati struje u drugoj polovini prošle godine u prosjeku plaćala 30 eura, za 3,8 posto manje nego u prvih šest mjeseci. U odnosu na isto razdoblje 2022. cijena joj je bila viša za 3,1 posto.
“Troškovi energije, opskrbe i mreža stabilizirali su se u prvoj polovini godine i pokazuju pad u drugoj polovini u odnosu na vrhunac u 2022., ali su još uvijek na visokoj razini”, zaključuju statističari.
Ukinuti mehanizmi pomoći
Prosječna cijena plina za kućanstva u EU bila je pak u razdoblju od srpnja do prosinca manja za pet posto nego u prvoj polovini godine, kliznuvši na 11,3 eura za 100 kilovatsati. U usporedbi s drugom polovinom 2022. bila je gotovo nepromijenjena.
U eurozoni plin je za kućanstva u drugoj polovini prošle godine pojeftinio za 7,6 posto, na 12,2 eura za 100 kilovatsati. U odnosu na drugu polovinu 2022. bio je skuplji za sedam posto.
Niži računi kućanstava za plin i struju nego u prvoj polovini godine odražavaju pad cijena na tržištima, koji je djelomice amoriziralo ukidanje mehanizama državne pomoći, objašnjavaju u Eurostatu.
Jeftina “trojka”
Najnižu cijenu plina, izraženu u eurima, plaćala su u drugoj polovini prošle godine kućanstva u Mađarskoj, od 3,3 eura za 100 kilovatsati.
Slijedi Hrvatska sa cijenom plina za kućanstva u drugoj polovini 2023. od 4,6 eura za 100 kilovatsati, kada se uključe svi nameti, većom za 4,4 posto nego u prvoj polovini godine. Usporedba s istim razdobljem 2022. godine pokazuje upola blaže poskupljenje.
Eurostat napominje da se usporedbe cijena u Hrvatskoj temelje na fiksnom tečaju eura za kunu, podsjetivši da je 1. siječnja prošle godine ušla postala članica eurozone.
U skupinu zemalja s najnižom cijenom plina za kućanstva u drugoj polovini 2023. svrstala se i Rumunjska gdje je stajao 5,6 eura.
Najvišu cijenu plina, izraženu u eurima, plaćala su pak kućanstva u Nizozemskoj i Švedskoj, od 24,8 eura odnosno 20,7 eura za 100 kilovatsati.
Cipar i Malta ne objavljuju podatke o cijenama plina, a Finska ne objavljuje cijene plina za kućanstva.
Povoljna Mađarska
Kućanstva u Mađarskoj plaćala su i najnižu cijenu struje u drugoj polovini prošle godine, od samo 11,3 eura za 100 kilovatsati. Slijede Bugarska i Malta gdje je stajala 11,9 odnosno 12,8 eura.
Kućanstva u Hrvatskoj plaćala su u drugoj polovini prošle godine 14,8 eura za 100 kilovatsati struje, kada se uključe svi nameti. To znači da se njezina cijena nije značajnije promijenila od druge polovine 2022. kada je bila poskupjela za 9,3 posto u odnosu na prethodnih šest mjeseci.
Najviše su pak u drugoj polovini 2023. za struju izdvajala kućanstva u Njemačkoj, gdje je 100 kilovatsati stajalo 40,2 eura. Slijede Irska i Belgija sa cijenom struje za kućanstva od gotovo 38 eura za 100 kilovat sati.
Hrvatska
Hrvati na EU izborima mogu birati i strance, DIP objasnio kako
![](http://www.znet.hr/wp-content/uploads/2021/05/Izbori-1.jpg)
Državno izborno povjerenstvo (DIP) podsjeća da na europskim izborima 9. lipnja, pravo birati i pravo biti birani, odnosno kandidirati se, imaju i državljani druge države članice EU s prebivalištem ili boravištem u Hrvatskoj.
Ostvari li to pravo u Hrvatskoj, državljanin druge članice EU, ne može ga ostvariti u matičnoj državi, niti u drugoj članici EU, na istim izborima.
Da bi mogao glasovati na europskim izborima, državljanin druge države članice EU, mora najkasnije 9. svibnja podnijeti zahtjev za upis u Registar birača nadležnom upravnom tijelu županije, odnosno Grada Zagreba koje vodi taj Registar.
Uz taj zahtjev, treba predočiti izjavu u kojoj će, uz ostalo, stajati da će pravo glasa ostvariti samo u Hrvatskoj i izjavu da nije lišen prava glasovanja u državi članici EU čiji je državljanin.
Navedeni zahtjev podnosi nadležnom upravnom tijelu koje vodi Registar birača, prema mjestu prebivališta ili boravišta u Hrvatskoj.
Kontakt podaci nadležnih upravnih tijela bit će dostupni na mrežnim stranicama Ministarstva pravosuđa i uprave – https://mpu.gov.hr/.
DIP podsjeća i da birači druge države članice EU glasuju na biračkim mjestima određenima prema mjestu njihovog prebivališta ili boravišta.
Kad je riječ o kandidiranju na europskim izborima, DIP ističe da to pravo imaju i državljani druge države članice EU ako zadovoljavaju zakonske uvjete i pod uvjetom da u Hrvatskoj i državi članici EU čiji su državljani, pojedinačnom sudskom presudom ili administrativnom odlukom protiv koje je dopušten pravni lijek nisu lišeni prava na kandidiranje i da su upisani u Registar birača.
Ima li državljana drugih država članica EU na listama za europske izbore i koliko, vidjet će se nakon što DIP u srijedu poslijepodne objavi zbirnu listu pravovaljanih lista.
-
ZADAR / ŽUPANIJA2 dana prije
(FOTOGALERIJA SA SVEUČILIŠTA) Alumni Odjela za kroatistiku o studiju i karijeri – što nakon diplome?(FOTOGALERIJA SA SVEUČILIŠTA)
-
ZADAR / ŽUPANIJA2 dana prije
POZIVNICA / Dan otvorenih vrata Poljoprivredne, prehrambene i veterinarske škole Stanka Ožanića
-
ZADAR / ŽUPANIJA2 dana prije
ČISTOĆA ZADAR: Važnost edukacije o cjelovitom gospodarenju otpadom
-
ZADAR / ŽUPANIJA2 dana prije
(FOTOGALERIJA) DAN OPĆINE / Gračac se aktivno razvija uz ruralni turizam i nove razvojne projekte